Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
A bolygóközi térből hozzánk érkező meteoritok mindig tartalmaznak termésvasat. Háromféle kozmikus származású anyag kerül Földünkre:
A meteorikus vas többnyire nikkellel ötvözött. A vasmeteoritokban átlagosan 6-10% a Ni-tartalom. A kőmeteoritok aprószemcsés fémes fázisa némileg több, kb. 14-18% nikkelt tartalmaz. A meteoritok fémfázisában korlátozott elegyedés folytán a nikkelben gazdagabb részek elkülönülnek a kisebb nikkeltartalmú ötvözettől. Az elkülönülés rendezetten, kristálytani irányok, illetőleg síkok szerint megy végbe. Innen ered a vasmeteoritok megcsiszolt (és étetett) felületén jelentkező hálózat, az úgynevezett Widmannstätten-féle rajzolat. Az egyik ötvözet a nikkelszegény (tércentrált α-vas szerkezetű) karnacit, mely a meteorvas oktaédersíkjai szerinti lemezrendszert alkot.
A kamacitlemezeket kétoldalt nikkelben gazdagabb (γ-vas, szerkezetű) ténit-szegély kíséri. E kettős ötvözetből alakul ki a csiszolt felület szabályszerű szalaghálózata. A lemezek közti teret a két ötvözet finom szövedékű elegyéből álló plesszit tölti ki. A kristályos fémfázis fő tömegét tehát a plesszit alkotja. A vasmeteoritok túlnyomó részére a vázolt struktúra jellemző, s ezért a csoportot az oktaedrit néven foglalják össze, szemben a hexaedrit típussal, melyben szételegyedés nincsen, az egész vasmeteorit karnacit egykristály (4-5% Ni-tartalommal); benne csak finom, párhuzamos vonalazottságot látunk (Naumann-féle vonalak). Ez kocka szerinti ikerlemezesség, mely - minden jel szerint -a földi becsapódás hatására jött létre. A meteorvas kevés más fémet, kb. 0,5% kobaltot, továbbá csekély mennyiségben mangánt, rezet, krómot, valamint platinafémeket is tartalmaz.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search