Gen za potpunu ćelavost je epistatski za alele za plavu ili crvenu kosu. Fenotip ćelavosti (bald) potiskuje ispoljavanje gena za boju kose pa tako ukupni efekt nije adicijski.
Epistaza je oblik interakcije nealelnih gena, odnosno njihovihalela. Epistaza znači da je proizvoj jednog od alel nekog drugog od uključenih gena zasjenjen u fenotipu. Ime epistaza, ovom obliku interakcije nealelnih gena je dao William Bateson, 1909. U principu, epistaza može djelovati kao da jedan gen proizvodi supstancu koju koriste drugi geni. Supstanca može izostati kao proizvod jedanogh genase ili drugi gen ne može se izraziti.[1][2][3][4][5][6][7]
^Bajrović K, Jevrić-Čaušević A., Hadžiselimović R., Eds. (2005). Uvod u genetičko inženjerstvo i biotehnologiju. Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju (INGEB) Sarajevo. ISBN9958-9344-1-8.CS1 održavanje: više imena: authors list (link)
^Kapur Pojskić L., ured. (2014). Uvod u genetičko inženjerstvo i biotehnologiju, 2. izdanje. Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju (INGEB), Sarajevo. ISBN978-9958-9344-8-3.
^Berberović Lj., Hadžiselimović R. (1986). Rječnik genetike. Svjetlost, Sarajevo. ISBN86-01-00723-6.CS1 održavanje: upotreba parametra authors (link)
^Hadžiselimović R., Pojskić N. (2005). Uvod u humanu imunogenetiku. Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju (INGEB), Sarajevo. ISBN9958-9344-3-4.
^Hadžiselimović R. (2005). Bioantropologija – Biodiverzitet recentnog čovjeka. Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju (INGEB), Sarajevo. ISBN9958-9344-2-6.
^Campbell N. A.; et al. (2008). Biology. 8th Ed. Person International Edition, San Francisco. ISBN978-0-321-53616-7. Eksplicitna upotreba et al. u: |author= (pomoć)
^Sofradžija A., Berberović Lj., Hadžiselimović R. (2003). Biologija 2. Svjetlost, Sarajevo. ISBN9958-10-581-0.CS1 održavanje: više imena: authors list (link)