![]() ![]() | |
Nom original | (zh-hant) 武曌(武則天) ![]() |
---|---|
Nom pòstum | 則天大聖皇后 i 則天順聖皇后 ![]() |
Biografia | |
Naixement | 17 febrer 624 ![]() Guangyuan (RP Xina) ![]() |
Mort | 16 desembre 705 ![]() Luoyang (RP Xina) ![]() |
Causa de mort | malaltia ![]() |
Sepultura | Mausoleu Qianling ![]() |
Emperadriu de la Xina Zhou dynasty (690–705) (en) ![]() | |
16 octubre 690 – 21 febrer 705 (Shan Rang (en) ![]() ← Emperador Ruizong de Tang – Emperador Zhongzong de Tang → ![]() | |
Dades personals | |
Grup ètnic | Xinesos han ![]() |
Religió | Budisme ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Poesia ![]() |
Ocupació | emperadriu consort, poetessa, emperadriu regnant ![]() |
Altres | |
Títol | Emperadriu Emperadriu consort ![]() |
Família | Dinastia Tang i dinastia Zhou ![]() |
Cònjuge | Emperador Gaozong de Tang Taizong ![]() |
Fills | Lǐ Hóng ( ![]() Emperador Ruizong de Tang ( ![]() Princess Taiping ( ![]() Emperador Zhongzong de Tang ( ![]() Li Xian (incertesa) ( ![]() Princess Si of Anding ( ![]() ![]() |
Pares | Wu Shihuo ![]() ![]() |
Germans | Wu Shun Wu Yuanqing Wu Yuanshuang ![]() |
![]() |
L'emperadriu Wu o Wu Zetian (xinès tradicional: 武則天, xinès simplificat: 武则天, pinyin: Wǔ Zétiān) (17 de febrer del 624[1][2] – 16 de desembre del 705),[3] nom personal Wu Zhao (武曌), sovint referida com la Tian Hou (天后) durant la Dinastia Tang i com l'Emperadriu Consort Wu (武后). Era un exemple perfecte de poder darrere del tron i més endavant regne oficialment com a regent i emperadriu. Wu va ser l'única emperadriu reconeguda oficialment pel regne de la Xina durant més de dos mil·lennis. Encara que altres dones van tenir influència sobre el poder des de la posició d'emperadrius consorts o regents, l'emperadriu Wu va ser l'única que va regnar com a sobirana, arribant a proclamar la seva pròpia dinastia, a la qual anomenà Zhōu (周), en un intent que el seu regnat evoqués l'esplendor idealitzat de l'antiga Dinastia Zhou. Aquesta nova dinastia va interrompre breument la dinastia Tang, que seria restaurada després de la seva abdicació forçada, mesos abans de la seva mort.[4]
Wu era la concubina de l'emperador Taizong.[5] Poc després de la seva mort, es va casar amb el seu successor, el seu novè fill, l'emperador Gaozong,[6] convertint oficialment a la huanghou[7] de Gaozong (皇后 emperadriu consort, títol atorgat a les encara consorts de l'emperador) el 655. Val a dir que ja amb anterioritat gaudia d'un considerable poder polític. Pel que fa a la història de Wu Zetian amb l'emperador Gaozong hi ha molt de misticisme i fantasia, ja que era molt estrany veure a la consort d'un emperador casar-se amb el seu hereu. Això es considerava un acte semblant a l'incest. La història diu que l'emperador Gaozong i ella van haver d'idear una gran quantitat d'estratègies i plans per poder casar-se sense ser jutjats per la societat xinesa.
Més endavant, després de la debilitació del cop de Gaozong al 660, Wu Zetian es va convertir en administrador del tribunal. Wu Zetian es va convertir en l'administradora de la cort, una posició igualitària a la de l'emperador fins al 705.[8]
La importància que va suposar la presència de Wu Zetian és indiscutible, el seu lideratge militar i polític inclou una gran expansió de l'imperi Xinès, estenent molt més enllà dels límits tradicionals del territori, dins de l'Àsia central, fet que va suposar una sèrie de guerres a la península coreana, primer creant una aliança amb Silla contra Goguryeo[9] i després contra Silla sobre ocupació del territori de Goguryeo.[10]
A la Xina, a part de les conseqüències directes de la dificultat de Wu per obtenir i mantenir el poder suprem, el seu lideratge va donar lloc a uns importants efectes en les classes socials de la societat xinesa, i en relació amb el suport estatal al taoisme, al budisme, l'educació i la literatura. Wu Zetian també va tenir un impacte monumental a la estatuària del grutes de Longmen i de la "Estela sense paraules" al Mausoleu Qianling, juntament amb la construcció de grans edificis i foses de bronze que no es conserven.
A part de la seva carrera política, Wu Zetian va tenir una activa vida familiar. Va ser la mare de quatre fills, tres d'ells portaven el títol d'emperador i un el d'honor pòstum. Un dels seus nets va ser el nou emperador Xuanzong de Tang.
<ref>
no vàlida;
no s'ha proporcionat text per les refs nomenades :0
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search