Christian Skredsvig | |
---|---|
![]() | |
Personlig information | |
Født | Christian Eriksen Skredsvig 12. marts 1854 ![]() Modum Kommune, Norge ![]() |
Død | 19. januar 1924 (69 år) ![]() Eggedal, Norge ![]() |
Nationalitet | ![]() |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | Det Kongelige Danske Kunstakademi, Statens håndverks- og kunstindustriskole ![]() |
Beskæftigelse | Kunstmaler |
Fagområde | Malerkunst ![]() |
Kendte værker | Villa Baciocchi, Seljefløyten ![]() |
Bevægelse | Nyromantisme ![]() |
Information med symbolet ![]() |
Christian Skredsvig (født 12. marts 1854 i Modum, Buskerud; død 19. januar 1924 i fjeldbygden Eggedal i Sigdal kommune, Buskerud) var en norsk maler og forfatter.
Skredsvig erhvervede 1894 ejendommen Hagan i Eggedal, hvor han boede til sin død 1924. Den er siden 1970 museum for Skredsvigs liv og kunst. Sammen med Theodor Kittelsens hjem Lauvlia og Blaafarveværket markedsføres egnen som "Kunstnerdalen".[1]
|
Skredsvig var søn af Erich Hansen Ihleneie Glosimot og Berthe Karine Nilsdatter Garaas, men ændrede sit efternavn til Skredsvig ca. 1870. De var mange søskende og familien var fattig, så Christian kunne kun gennemføre 'omgangsskolen', en omrejsende skole uden fast tilholdssted.[2][3]
1869 blev han i en alder af 15 år elev på Johan Fredrik Eckersbergs tegne- og malerskole i Christiania (Oslo). Ved Eckersbergs død i 1870 rejste Skredsvig til København hvor han var elev af Vilhelm Kyhn og studerede desuden ved Kunstakademiet[4] og senere ved Akademie der Bildenden Künste München. Skredsvig opholdt sig derefter en del år i Paris, men flyttede 1886 hjem til Norge og gården Fleskum syd for Dælivannet i Bærum kommune, hvor han sammen med kunstnervenner var med til at indlede den nye romantik i norsk maleri i den såkaldte "Fleskumsommer" samme år.[2] Et af Skredsvigs mest berømte malerier Seljefløiten er malet ved Dælivannet, en sø i Bærum. Det var inspireret af Bjørnstjerne Bjørnsons digt Tonen[note 1] og færdiggjort 1889.[2]
|
|
1882 giftede Skredsvig sig med borgerdatteren Margaret Ann "Maggie" Plahte fra Høvik, men skiltes fra hende i 1898. Efter skilsmissen flyttede han til Eggedal, hvor han til sidst byggede sit hjem Hagan. 1898 giftede han sig med den yngre tjenestepige Beret Knudsdatter Holt fra Eggedal, og de fik fire børn sammen.
Naturen ved fjellbygden Eggedal gav Skredsvig fred og inspiration. Kendte malerier fra Eggedal er Vår i Hagan, Idyll og Jupsjøen[5]. 1896 flyttede Skredsvigs gode ven fra tiden i München, kunstneren Theodor Kittelsen, også til Sigdal.
Skredsvig skrev også bøger. 1908 udgav han memoirebogen Dage og Nætter blandt Kunstnere, senere romanerne Møllerens Søn (1912) og Evens hjemkomst (1916). Samleværket Romaner og Fortællinger blev udgivet i tre bind i 1924 med romanerne og ét bind med fortællinger. Senere udgaver af selvbiografien inkluderer også Det gamle skilderi (1921).
|
|
Skredsvig regnes til den kreds af norske malere der repræsenterer "Nyromantikken i Norge" i perioden 1890-1905.[7]
Fodnotefejl: <ref>
-tags eksisterer for en gruppe betegnet "note", men der blev ikke fundet et tilsvarende {{reflist|group="note"}}, eller et afsluttende </ref>
-tag mangler
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search