Lene Hau | |
---|---|
![]() | |
Personlig information | |
Født | Lene Vestergaard Hau 13. november 1959 (64 år) Vejle, Danmark |
Nationalitet | ![]() |
Bopæl | Boston, USA |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | Aarhus Universitet |
Forskningsområde | Fysik og Nanoteknologi |
Arbejdssted | Harvard University, Rowland Institute for Science |
Betydningsfulde elever | Naomi Ginsberg, Christopher Slowe, Zachary Dutton, Anne Goodsell, Trygve Ristrophe |
Kendt for | sit arbejde med lysets hastighed, Bose-Einstein-kondensaten, nanoteknologi og kvanteoptik |
Nomineringer og priser | |
Udmærkelser | Ole Rømer-medaljen (2001)[1] George Ledlie Prize (2008)[2] Rigmor og Carl Holst-Knudsens Videnskabspris (2008)[3] Carlsbergfondets forskningspris (2011)[4] |
Lene Vestergaard Hau (født 13. november 1959) er en dansk forsker, med Ph.d. fra fysikstudiet på Aarhus Universitet. Hun startede som forskerassistent i USA og har efterfølgende arbejdet for Rowland Institute for Science, der er et forskningscenter i Boston. Hun er nu ansat som professor ved Harvard Universitet ved instituttet for fysik.
Den 18. februar 1999 vakte hun international opsigt, da det lykkedes hende og hendes forskerteam at sænke lysets hastighed drastisk. Det lykkedes at bremse lysets hastighed fra 300.000 kilometer/sekund til 17 meter/sekund. Det blev gjort ved at køle en lille cigarformet sky af natriumatomer ned til en temperatur få milliontedele grad varmere end det absolutte nulpunkt på -273,15 grader.[5][6]
I 2001 lykkedes det hende og hendes forskerteam at oplagre/stoppe en lyspuls, i en nedkølet sky af natriumatomer, ved hjælp at en koblingslaser. Når koblingslaseren lidt senere tændtes, genoptog den tidligere oplagrede lyspuls sin rejse ud af skyen.[7][8][9][10]
Den nedkølede sky af natriumatomer, anvendt ved begge forsøg, er faktisk i en ny fasetilstand ud over de kendte; fast, flydende, gasform, plasma, (neutronstjerne?, kvarkstjerne?) – nemlig Bose-Einstein kondensat. Atomerne i Bose-Einstein kondensatet (BEC) er kvantefysisk sammenfiltret, hvilket bl.a. har den effekt, at hele skyen virker som et stort atom.
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet pris
<ref>
-tag; ingen tekst er angivet for referencer med navnet physicscentral
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search