Mingrelit | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Väkiluku | 400 000 [1] | ||||||
Merkittävät asuinalueet
|
|||||||
Kielet | mingreli, georgia, venäjä | ||||||
Uskonnot | ortodoksisuus | ||||||
Sukulaiskansat | lazit, georgialaiset |
Mingrelit (omakielinen nimitys მარგალი, margali) ovat mingrelin kieltä puhuva etninen ryhmä Georgian historiallisessa Mingrelian maakunnassa ja sen lähialueilla Abhasiassa.[3] Kulttuuriltaan he ovat lähellä georgialaisia.[4]
Mingrelien lähimpiä kielisukulaisia ovat Turkin koillisosassa Mustanmeren rannikolla elävät lazit. Kirjakielenään mingrelit ovat vanhastaan käyttäneet georgiaa. Abhasiassa he varsinkin neuvostoajan lopulla osasivat usein paremmin venäjää. 1800-luvun lopussa ja 1930-luvun alussa mingrelin kieltä yritettiin käyttää myös kirjallisesti. Vuosituhannen vaihteessa kiinnostus sitä kohtaan on jälleen lisääntynyt.[5]
1930-luvulle saakka mingrelejä pidettiin erillisenä kansallisuutena. Vuoden 1926 väestönlaskennassa rekisteröitiin 243 000 mingreliä ja 285 000 äidinkielistä mingrelin puhujaa. Myöhemmin mingrelit on katsottu georgialaisiin kuuluvaksi kansatieteelliseksi ryhmäksi.[6] Nykyisin heitä arvioidaan olevan noin puoli miljoonaa henkeä.[7]
Mingrelien identiteetti on ollut kiistelty ja poliittisesti tulenarka kysymys. 1950-luvun alussa he joutuivat Stalinin puhdistusten kohteeksi. Mingrelisyntyisen Zviad Gamsakhurdian syrjäyttäminen vuonna 1992 johti kapinaan hänen tukialueenaan pidetyssä maakunnassa. Mingrelit joutuivat kärsimään myös Abhasian ja Georgian välisen sodan aikana 1990-luvun alussa, jolloin arviolta 250 000 henkeä pakeni Georgiaan. Myöhemmin eri arvioiden mukaan 45 000–70 000 mingreliä on päässyt palaamaan Abhasian Galin piiriin.[5]
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search