Članek potrebuje lekturo. Razlog za to je: neslovenska in polslovenska prečrkovanja ciriličnih imen. Prosimo, pomagajte nam ga izboljšati.(mesec ni naveden)
Rusini <rusíni> (Rusinsko: Русины Rusyny; ukrajinsko: Русини; včasih tudi Rošnaki, Ruteni, Rusnjanci) so pripadniki majhnega naroda, ki govorijo vzhodnoslovanski jezik, znan kot rusinščina.
Rusini so potomci Rutencev, ki niso prevzeli etnonima »Ukrajinci« v zgodnjem 20. stoletju. Predstavljanje pod imenom Rusin(-ka, ž) v različnih državah ni bilo priznano in je v nekaterih primerih celo prepovedano. Večinoma se med Rusine priznava Karpato-Rusine, Karpato-Rutence oziroma Karpatske Rutene iz Karpatske Rutenije, regije zahodne Ukrajine, severovzhodne Slovaške in jugovzhodne Poljske.[12]
Rusini so bili vedno pod oblastjo večjih sosednjih narodov in njihovih državnih tvorb, kot so Madžarska, Češkoslovaška, Slovaška, Poljska, Sovjetska zveza, Ukrajina in Rusija. V primerjavi z modernim ukrajinskim nacionalnim gibanjem, ki združuje zahodne Ukrajince s preostankom Ukrajine, se je rusinsko narodno gibanje izražalo v dveh oblikah. Prva obravnava Rusine kot poseben vzhodnoslovanski narod, druga pa temelji na konceptu rusinske bratske unije z Rusi.
Dandanes Rusine kot svojo etnično manjšino uradno priznavajo Slovaška, Poljska, Madžarska, Češka, Srbija in Hrvaška. Leta 2007 so bili Karpato-Rusini kot obstoječa entiteta v Ukrajini priznani zaradi uspešnega delovanja Zakarpatskega regionalnega zborovanja, leta 2012 pa je rusinščina v nekaterih delih ukrajinske države dobila status uradnega jezika. Večina modernih Rusinov, ki se identificirajo s tem imenom, sicer živi izven meja Ukrajine.
Od približno 1,2 miljona ljudi rusinskih korenin[12] se le približno 90.000 ljudi uradno identificira kot Rusini. Vzroki za to so med drugim, da nekatere države pri pridobitvi statističnih podatkov v rubrikah o narodnosti ne omogočajo vpis rusinske nacionalnosti, še posebej to velja za Ukrajino.[13]
Tudi etnično klasifikacijsko razločevanje Rusinov od Rusov, Ukrajincev, Belorusov ali zahodnoislovanskih narodov, npr. Poljakov[14] je še danes ponekod politično kontroverzno. [15][16][17] Večina ukrajinskih akademikov uvršča Rusine v etnično podskupino ukrajinskega naroda[18][19] , kar zavračajo nekateri rusinski [20] pa tudi večina čeških, slovaških, kanadskih in ameriških znanstvenikov. Po podatkih ukrajinskega popisa prebivalstva iz leta 2001 približno tretjina Rusinov v Ukrajini govori ukrajinski jezik, medtem ko ostali kot materni jezik uporabljajo in navajajo rusinščino.[21]
↑»Ludność. Stan i struktura demograficzno społeczna« [State and structure of the social demographics of the population] (PDF). Central Statistical Office of Poland (v poljščini). 2013. str. 91. Pridobljeno 14. aprila 2013.
↑Moser, Michael (2016). »"Rusyn"«. V Kamusella, Tomasz; Nomachi, Motoki; Gibson, Catherine (ur.). The Palgrave Handbook of Slavic Languages, Identities and Borders (v angleščini). Basingstoke UK: Palgrave Macmillan. str. 132.
↑»Populaţia după etnie«(PDF) (v romunščini). Institutul Naţional de Statistică. Pridobljeno 28. oktobra 2011.
↑»Date naţionale« (v romunščini). Erdélyi Magyar Adatbank. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 29. septembra 2011. Pridobljeno 28. oktobra 2011.
↑In 2011 census, page 273, the number of 183 persons speaking at home Lemkos, described themselves as Polish, and 1488 as Lemkos and Poles, while 4609 as Lemkos and non-Poles.
↑Professor Ivan Pop: Encyclopedia of Subcarpathian Ruthenia(Encyclopedija Podkarpatskoj Rusi). Uzhhorod, 2000. With support from Carpatho-Russian ethnic research center in the USAISBN 9667838234
↑Paul Robert Magocsi, Encyclopedia of Rusyn History and Culture . University of Toronto Press, June 2002. ISBN 978-0-8020-3566-0
↑Tom Trier (1998), Inter-Ethnic Relations in Transcarpathian Ukraine
↑Trochanowski, Piotr (14. januar 1992). »Lemkowszczyzna przebudzona« [Lemkivshchyna Awakened]. Gazeta Wyborcza (Krakowski dodatek) (v poljščini). Cracow. str. 2.