Denna artikel anses inte vara skriven ur ett globalt perspektiv. Hjälp gärna till och förbättra texten om du kan, eller diskutera saken på diskussionssidan. (2023-09) |
Gris | |
![]() | |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Djur Animalia |
Stam | Ryggsträngsdjur Chordata |
Understam | Ryggradsdjur Vertebrata |
Klass | Däggdjur Mammalia |
Ordning | Partåiga hovdjur Artiodactyla |
Familj | Svindjur Suidae |
Släkte | Svin Sus |
Art | Vildsvin S. scrofa |
Underart | Tamsvin S. s. domestica |
Vetenskapligt namn | |
§ Sus scrofa domestica | |
Auktor | Linné, 1758 |
Synonymer | |
| |
Hitta fler artiklar om djur med |
Gris, svin, tamsvin är den domesticerade formen av vildsvin, kategoriserad antingen som arten Sus domestica eller underarten Sus scrofa domestica. Grisen är ett allätande, partåigt hovdjur som främst hålls för produktion av fläskkött. Grisen är ett av de äldsta husdjuren och förekom domesticerat omkring år 9 000 f.Kr i Anatolien och Kina.[2][3]
Hanen kallas galt (tidigare också fargalt och orne), honan kallas sugga eller so, gylta kallas en gris som fött ungar högst en gång[4]. Gris var ursprungligen namnet på svinets ungar, och när en sugga föder kallas det att hon grisar. Numera kallas ungar hos svin kultingar (rotbesläktat med kalv). En gris i kullen som växer sämre än de andra kallas för pelle. Nosen kallas tryne och svansen kallas knorr (efter sin vanligen rundade form[5][6]).
Förutom för köttproduktion används grisar för att leta efter tryffelsvampar, särskilt i Frankrike och så kallade minigrisar hålls som sällskapsdjur.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search