Harvard University är ett privat forskningsuniversitet i Cambridge, Massachusetts, medlem i Ivy League, vars historia, inflytande och rikedom har gjort det till ett av de mest prestigefyllda universiteten i världen.[7][8][9][10][11]
Universitetet grundades 1636 av Massachusetts lagstiftande församling och snart därefter uppkallades det efter John Harvard (dess första välgörare). Harvard är USA:s äldsta institution för högre utbildning[12] och Harvard Corporation (formellt President and Fellows of Harvard College) är dess första auktoriserade korporation. Även om det aldrig formellt varit knutet till något kyrkosamfund, utbildade det tidiga colleget främst kongregationalistiska och unitariska präster. Dess läroplan och studentkår sekulariserades successivt under 1700-talet och på 1800-talet hade Harvard framkommit som det centrala kulturetablissemanget bland Bostoneliten.[13][14] Efter amerikanska inbördeskriget omformade rektor Charles W. Eliots långa mandatperiod (1869–1909) colleget och anslutna yrkesskolor till ett modernt forskningsuniversitet. Harvard var en av grundarna av Association of American Universities 1900.[15] James Bryant Conant ledde universitetet genom den stora depressionen och andra världskriget och började reformera läroplanen och liberalisera antagningen efter kriget. Skolan fick samundervisning efter 1977 års sammanslagning med Radcliffe College.
Universitetet är indelat i elva separata akademiska enheter, tio fakulteter och Radcliffe Institute for Advanced Study med campus i hela Bostons storstadsområde.[16] Det 209 tunnland (85 hektar) stora huvudcampuset är centrerad på Harvard Yard i Cambridge, cirka 4,8 km nordväst om Boston. Harvard Business School och idrottsanläggningarna, däribland Harvard Stadium, ligger tvärs över Charles River i stadsdelen Allston i Boston och Harvard Medical School, Harvard School of Dental Medicine och Harvard School of Public Health ligger i Longwood Medical Area.[17] Åtta amerikanska presidenter har utexamninerats från universitetet och omkring 150 Nobelpristagare har varit anslutna som studenter, lärare eller personal. Harvard är också alma mater för 62 nu levande miljardärer och 335 Rhodes Scholars vilket är flest i USA.[18][19] Harvard University Library är också det största akademiska biblioteket i USA.
Harvard har det största finansiella donationsmedlet av någon akademisk institution i världen med $32,3 miljarder dollar i juni 2013.[20]
- ^ Harvards Veritas syns på universitetets vapen; heraldiskt sett är ett 'motto' är ett ord eller en fras som visas på en skriftrulle i samband med en vapenköld. Sedan 1692 har universitetet sigill burit Christo et Ecclesiae (för Kristus och Kyrkan) på detta sätt, vilken utan tvekan gör denna fras till universitetets motto i en heraldisk bemärkelse. Denna legend är annars inte i allmänt bruk idag.
- ^ Ett anslag på £400 för en "skola eller college" röstades fram den 28 oktober 1636 (g.s.) vid ett möte som sammankallats den 8 september och ajournerades till den 28 oktober. Vissa källor anser att den 28 oktober 1636 (g.s.) (7 november 1636 n.s.) är datumet för grundandet. Harvards trehundraårsdagsfirande 1936 skedde 18 september som datum för grundandet, men tvåhundraårsdagsfirandet 1836 skedde den 8 september 1836. Källor: sammanträdesdatum, Quincy, Josiah (1860) (på engelska). History of Harvard University. 117 Washington Street, Boston: Crosby, Nichols, Lee and Co , s. 586, "At a Court holden September 8th, 1636 and continued by adjournment to the 28th of the 8th month (October, 1636)... the Court agreed to give £400 towards a School or College, whereof £200 to be paid next year...." Tercentenary dates: ”Cambridge Birthday” (på engelska). Time. 28 september 1936. Arkiverad från originalet den 5 december 2012. https://archive.is/20121205054221/http://www.time.com/time/magazine/printout/0%2C8816%2C756722%2C00.html. Läst 8 september 2006. : "Harvard claims birth on the day the Massachusetts Great and General Court convened to authorize its founding. This was Sept. 8, 1637 under the Julian calendar. Allowing for the ten-day advance of the Gregorian calendar, Tercentenary officials arrived at Sept. 18 as the date for the third and last big Day of the celebration;" "on Oct. 28, 1636 ... £400 for that 'school or college' [was voted by] the Great and General Court of the Massachusetts Bay Colony." Bicentennial date: Hightower, Marvin (2 september 2003). ”This Month in Harvard History” (på engelska). Harvard Gazette. Harvard University. Arkiverad från originalet den 8 september 2006. https://web.archive.org/web/20060908144409/http://www.news.harvard.edu/gazette/2003/10.02/02-history.html. Läst 15 september 2006. , "Sept. 8, 1836 - Some 1,100 to 1,300 alumni flock to Harvard's Bicentennial, at which a professional choir premieres "Fair Harvard." ... guest speaker Josiah Quincy Jr., Class of 1821, makes a motion, unanimously adopted, 'that this assembly of the Alumni be adjourned to meet at this place on the 8th of September, 1936.'" Jubileumsöppnandet av Quincy s förseglade förpackning: The New York Times, 9 september 1936, s. 24, "Package Sealed in 1836 Opened at Harvard. It Held Letters Written at Bicentenary": "September 8th, 1936: As the first formal function in the celebration of Harvard's tercentenary, the Harvard Alumni Association witnessed the opening by President Conant of the 'mysterious' package sealed by President Josiah Quincy at the Harvard bicentennial in 1836."
- ^ ”U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2013 Endowment Market Value and Change in Endowment Market Value from FY 2012 to FY 2013” (på engelska). National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute. Arkiverad från originalet den 8 mars 2014. https://web.archive.org/web/20140308231631/http://www.nacubo.org/Documents/Endowment%20Files/2013NCSEEndowmentMarketValuesRevisedJan232014.pdf. Läst 29 januari 2014.
- ^ [a b] ”Harvard President Claudine Gay steps down; Provost Alan Garber to serve as interim leader” (på engelska). Harvard University. 2 januari 2024. https://news.harvard.edu/gazette/story/2024/01/harvard-president-claudine-gay-steps-down/. Läst 3 januari 2024.
- ^ Office of Institutional Research. (2009). ”Faculty” (på engelska) (PDF). Harvard University Fact Book. http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/Provost_-_09_18-19facuni.pdf. Läst 14 april 2014. ”Unduplicated, Paid Instructional Faculty Count: 2,107. Unduplicated instructional faculty count is the most appropriate count for general reporting purposes.” Arkiverad 25 april 2012 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ ”Faculties and Allied Institutions” (på engelska) (PDF). Office of the Provost, Harvard University. 18 augusti 2009. Arkiverad från originalet den 5 september 2012. https://web.archive.org/web/20120905162014/http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/Provost_-_FB2009_10_Sec03_4_Plant.pdf. Läst 27 augusti 2010.
- ^ Keller, Morton; Keller, Phyllis (2001) (på engelska). Making Harvard Modern: The Rise of America's University. Oxford University Press. sid. 463–481. ISBN 0-19-514457-0. ”Harvard's professional schools... won world prestige of a sort rarely seen among social institutions. (...) Harvard's age, wealth, quality, and prestige may well shield it from any conceivable vicissitudes.”
- ^ Spaulding, Christina (1989). ”Sexual Shakedown”. i Trumpbour, John (på engelska). How Harvard Rules: Reason in the Service of Empire. South End Press. sid. 326–336. ISBN 0-89608-284-9. ”... [Harvard's] tremendous institutional power and prestige (...) Within the nation's (arguably) most prestigious institution of higher learning ...”
- ^ David Altaner (9 mars 2011). ”Harvard, MIT Ranked Most Prestigious Universities, Study Reports” (på engelska). Bloomberg. http://www.bloomberg.com/news/2011-03-10/harvard-mit-ranked-most-prestigious-universities-study-reports.html. Läst 1 mars 2012.
- ^ (på engelska) Collier's Encyclopedia. Macmillan Educational Co. 1986. ”Harvard University, one of the world's most prestigious institutions of higher learning, was founded in Massachusetts in 1636.”
- ^ Newport, Frank. ”Harvard Number One University in Eyes of Public Stanford and Yale in second place” (på engelska). Gallup. http://www.gallup.com/poll/9109/harvard-number-one-university-eyes-public.aspx.
- ^ Rudolph, Frederick (1961) (på engelska). The American College and University. University of Georgia Press. sid. 3. ISBN 0-8203-1285-1
- ^ Story, Ronald (1975). ”Harvard and the Boston Brahmins: A Study in Institutional and Class Development, 1800–1865” (på engelska). Journal of Social History 8 (3): sid. 94–121. doi:10.1353/jsh/8.3.94. ISSN 0022-4529.
- ^ Farrell, Betty G. (1993) (på engelska). Elite Families: Class and Power in Nineteenth-Century Boston. State University of New York Press. ISBN 0-7914-1593-7
- ^ ”Member Institutions and years of Admission” (på engelska). Association of American Universities. http://www.aau.edu/about/article.aspx?id=5476. Läst 28 augusti 2010.
- ^ ”Faculties and Allied Institutions” (på engelska). Office of the Provost, Harvard University. Arkiverad från originalet den 11 juni 2010. https://web.archive.org/web/20100611155105/http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/09_03OrgChtFac.pdf. Läst 27 augusti 2010.
- ^ ”Faculties and Allied Institutions” (på engelska). Office of the Provost, Harvard University. 2012. Arkiverad från originalet den 23 maj 2013. https://web.archive.org/web/20130523000940/http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/harvard_fact_book_2012_physical_plant.pdf. Läst 15 juni 2013.
- ^ ”US Rhodes Scholarship Winners by institution (1904–2013)” (på engelska). The Rhodes Trust. http://www.rhodesscholar.org/assets/uploads/2013_Insitutions_Winner%20Count_8_8_13.pdf. Läst 9 september 2013.
- ^ Janhavi Kumar Sapra (11 augusti 2010). ”Billionaire Universities” (på engelska). Forbes. http://www.forbes.com/2010/08/11/harvard-stanford-columbia-business-billionaires-universities.html?boxes=businesschannelsections. Läst 31 augusti 2010.
- ^ ”The Nation's Largest Libraries: A Listing By Volumes Held” (på engelska). American Library Association. maj 2009. http://www.ala.org/ala/professionalresources/libfactsheets/alalibraryfactsheet22.cfm. Läst 19 augusti 2009.