Kommunalval i Sverige till kommunfullmäktige genomförs den andra söndagen i september vart fjärde år.
Vid kommunval används vita valsedlar och man kan antingen använda en partivalssedel, personvalssedlar eller blanka valsedlar för att rösta. Det ska finnas partivalssedlar för de partier som fick minst 1 procent av rösterna vid senaste riksdagsvalet utlagda, men partierna ansvarar själva för att lägga ut personvalssedlar. Det går att personrösta med partivalsedel genom att skriva kandidatens namn på partivalsedeln. Blanka valsedlar används genom att skriva partiets namn på valsedeln om man vill rösta på partiets kandidat eller partiets namn och kandidatens namn om man vill personrösta. Valsedlar som lämnas helt blanka räknas som ogiltiga.[1]
Kommuner med minst 36 000 röstberättigade kan delas in i två eller flera valkretsar. Även om kommunfullmäktige själva bestämmer antal mandat i kommunfullmäktige är det länsstyrelsen som beslutar hur mandaten fördelas över valkretsarna. Av mandaten är 9 av 10 valkretsindelade och övriga är utjämningsmandat.[2]
Alla kommuner är indelade i geografiska valdistrikt och det finns cirka 1 000 till 2 000 röstberättigade i varje valdistrikt. För varje valdistrikt tilldelas en vallokal och en röstlängd tas fram. Valdistrikten bestäms senast den 1 december året innan valår av Länsstyrelsen på förslag av kommunfullmäktige.[3]
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search