![]() Estàtua dedicada a Clio, entre 130 i 150 dC | |
Tipus | personatge de la mitologia grega ![]() |
---|---|
Context | |
Mitologia | Religió a l'antiga Grècia i mitologia grega ![]() |
Dades | |
Gènere | femení ![]() |
Família | |
Parella | Apol·lo ![]() |
Mare | Mnemòsine ![]() |
Pare | Zeus ![]() |
Fills | Jacint i Himeneu ![]() |
Germans | Melpòmene, Urània, Euterpe, Terpsícore, Èrato, Polímnia, Talia i Cal·líope ![]() |
Altres | |
Part de | musa ![]() |
Clio (en grec: Κλειώ, Kleiô, "aquella que els fa famosos", provinent de κλέω, Kléo, "lloar' o 'cantar") és una de les nou muses gregues, concretament la consagrada a la història.[1] Sovint se la representa duent a les mans una trompeta i un llibre de Tucídides, per lloar els fets del passat. Al cap, duu una corona de llorer, símbol de la glòria dels herois dels quals narra les aventures. A vegades, se l'acompanya d'un globus terraqüi i algun símbol del temps, per mostrar que la història abraça tots els llocs i moments. Se la considera també inventora de la guitarra.[2]
Com la resta de les muses, és filla de Zeus i Mnemòsine, la memòria. Juntament amb Píer, rei de Macedònia, és mare de Jacint[3] i algunes versions afirmen que també d'Himeneu.[4]
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search