![]() ![]() | |
Nom original | (la) Marcus Licinius Crassus ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 115 aC ![]() antiga Roma ![]() |
Mort | 8 juny 53 aC ![]() Harran (Imperi Part) ![]() |
Causa de mort | mort en combat ![]() |
Senador romà | |
valor desconegut – valor desconegut | |
![]() | |
70 aC – 70 aC Juntament amb: Gneu Pompeu Magne | |
Governador romà | |
![]() | |
Activitat | |
Ocupació | polític de l'antiga Roma, militar de l'antiga Roma, oficial de l'exèrcit ![]() |
Període | República Romana tardana ![]() |
Partit | Optimat ![]() |
Membre de | |
Carrera militar | |
Conflicte | Battle of Cantenna (en) ![]() ![]() |
Família | |
Cònjuge | Tertulla ![]() |
Fills | Publi Licini Cras Dives, Marc Licini Cras Dives ![]() |
Pares | Publi Licini Cras Dives II ![]() ![]() |
Germans | Publi Licini Cras Dives ![]() |
![]() |
Marc Licini Cras Dives (en llatí: Marcus Licinius P. f. M. n. Crassus Dives) (~105 aC - 53 aC), més conegut com a Cras el Triumvir, va ser un rellevant aristòcrata, general i polític de l'antiga república romana. Va comandar la victòria decisiva de Luci Corneli Sul·la en la Batalla de la Porta Col·lina[1] (82 aC) i sufocà la revolta dels esclaus liderada per Espàrtac (73 - 71 aC).[2] La importància de Cras en la història prové, tanmateix, del suport financer i polític que brindà al jove i arruïnat Gai Juli Cèsar, fet que li va permetre desenvolupar la seva pròpia carrera política. Al principi de la dècada del 60 aC arribà a un pacte secret amb Cèsar i Gneu Pompeu Magne, conegut amb el nom de Primer Triumvirat, per tal d'aconseguir el poder a Roma. Gràcies a aquest pacte va ser destinat a Síria i Hispània. Malgrat la seva enorme riquesa, anhelava la glòria militar, motiu pel qual va liderar una campanya contra els parts en la que va caure mort, juntament amb el seu fill i diverses legions, en la Batalla de Carrhae.[3]
<ref>
no vàlida;
no s'ha proporcionat text per les refs nomenades espartac
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search