| ||||
Tipus | drama litúrgic festa monument obra literària ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Epònim | Elx ![]() | |||
Dia | 14 d'agost 15 d'agost 1r de novembre ![]() | |||
Localització | Elx (el Baix Vinalopó) ![]() | |||
Estat | Espanya ![]() | |||
Patrimoni cultural | ||||
Llista Representativa del Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat | ||||
Data | 2008 | |||
Identificador | RL/00018 | |||
| ||||
Obres Mestres del Patrimoni Oral i Intangible de la Humanitat | ||||
Data | 2001 | |||
| ||||
Entorno de protección BIC genérico (es) ![]() | ||||
Data | 6 gener 1998 | |||
| ||||
Bé d'interès cultural | ||||
Data | 15 setembre 1931 | |||
Identificador | RI-51-0001071 | |||
Codi IGPCV | 03.33.065-015[1] ![]() | |||
| ||||
Festa d'Interès Turístic Internacional | ||||
| ||||
Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià | ||||
Identificador | 03.33.065-015 | |||
![]() ![]() |
El Misteri d'Elx (també anomenat localment la Festa d'Elx) és una obra teatral que representa la Mort, Assumpció i Coronació de la Mare de Déu i que se celebra a Elx des de finals de l'edat mitjana. És l'únic drama de tècnica medieval que s'ha representat ininterrompudament des de fa més de cinc-cents anys i que, per aquest motiu, va ser declarat Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat per la UNESCO en el 2001.[2]
L'obra es divideix en dos actes o jornades i s'escenifica cada 14 i 15 d'agost en l'interior de la Basílica de Santa Maria, en la ciutat il·licitana. Encara que les investigacions sobre el text, la llengua, la música i l'escenografiua en situen l'origen a finals de l'edat, la tradició local relaciona la representació amb la troballa miraculosa de la imatge de la Mare de Déu, patrona de la ciutat, a la platja del Tamarit, a la propera localitat costanera de Santa Pola, el 29 de desembre de 1370.[3] Amb anterioritat a aquesta creença, se'n vinculava la creació amb la conquesta de l'Elx musulmà per part de Jaume I el 1265.
A pesar que a la Corona d'Aragó, i especialment als territoris de parla catalana, estigueren molt estesos els drames religiosos de temàtica diversa (no debades, Tarragona, València i Castelló també celebraven l'Assumpció amb drames de tècnica medieval), es tracta de l'única obra d'aquestes característiques que ha pervingut fins a l'actualitat.[4] Açò ha sigut gràcies que el poble d'Elx l'ha convertit en l'element identitari més important fins al punt que el 1609 el Consell municipal va decidir fer-se'n càrrec de l'organització, ja que la Confraria que l'havia posada en escena des dels inicis no podia costejar-ne les despeses. Als problemes econòmics es va sumar la prohibició de representar obres teatrals a l'interior de les esglésies que va emanar de les directrius del Concili de Trento. En aquest sentit, el papa Urbà VIII va concedir el 1632, a través d'un rescripte pontifici expedit per la Cambra Apostòlica, el permís per a continuar amb aquesta representació a perpetuïtat, fet que desbaratava els intents de prohibició per part del bisbat d'Oriola.
El text del Misteri, llevat d'alguns versos en llatí, es troba íntegrament escrit en català; i la música és un mosaic d'estils de diverses èpoques que inclouen contrafacta d'himnes litúrgics medievals i motets d'estil renaixentista.
Entre els reconeixements que ha rebut el Misteri d'Elx, a banda del de la UNESCO, trobem el de Monument Nacional pel govern de la Segona República Espanyola, el 1931; el de "Festa d'Interés Turístic Internacional" pel ministeri d'Informació i Turisme, el 1980; la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya; així com la Corbata de l'Ordre d'Alfons X el Savi del Ministeri d'Educació i Ciència, el 1988; i la "Corbata de l'Ordre d'Isabel la Catòlica" del Ministeri d'Afers exteriors, el 1990, etc.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search