|
|||||
![]() ![]() | |||||
Dades | |||||
---|---|---|---|---|---|
Tipus | catalogació del patrimoni designació de protecció ![]() | ||||
Format per | |||||
Lloc web | whc.unesco.org ![]() | ||||
El Patrimoni de la Humanitat (en anglès World Heritage)[1] és un pla de protecció dels béns culturals i naturals del món, proposat per l'Organització de les Nacions Unides per a l'Educació, la Ciència i la Cultura (UNESCO), a través de la "Convenció sobre la Protecció del Patrimoni Mundial Cultural i Natural",[2] aprovat el 1972. També és conegut amb altres noms com ara Patrimoni Mundial de la Humanitat, Patrimoni Comú de la Humanitat, Patrimoni Cultural de la Humanitat (en el cas dels béns culturals) o Patrimoni Natural de la Humanitat (pel que fa als béns naturals).
Amb data d'agost del 2024, conformen la llista del Patrimoni de la Humanitat 1.223 béns, dels quals 952 són culturals, 231 naturals i 40 mixtos (culturals i naturals), pertanyents a un total de 168 estats. Amb 60 espais seleccionats, Itàlia és el país amb més llocs, seguit de la República Popular de la Xina, amb 59, i Alemanya, amb 54.[3]
Des de la seva instauració el 1977, només tres béns han perdut la distinció de la UNESCO: la reserva de l'òrix blanc d'Oman el 2007, la Vall de l'Elba a Dresden (Alemanya) el 2009 i la Ciutat Marítima Mercantil de Liverpool (Gran Bretanya) el 2021.[4]
Un cas a part és el Patrimoni Cultural Immaterial (en anglès: Intangible Cultural Heritage; ICH), els primers elements del qual, anomenats aleshores Obra Mestra del Patrimoni Oral i Immaterial de la Humanitat, foren proclamats l'any 2001, i des de llavors la llista s'ha anat ampliant regularment, de manera que actualment hi ha catalogats centenars elements arreu del món, entre els quals la Patum de Berga, el Misteri d'Elx, el Tribunal de les Aigües de València, els castells o el Cant de la Sibil·la.[5] Vegeu la llista del Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat als Països Catalans.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search