Osteichthyes ![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Taxonomia | |
Super-regne | Holozoa |
Regne | Animalia |
Fílum | Chordata |
Megaclass | Osteichthyes ![]() Huxley, 1880 |
Classes | |
Els peixos ossis o osteïctis (Osteichthyes, del grec, osteon, 'os' i ichthys, 'peix') són una classe de vertebrats que inclou tots els peixos dotats d'esquelet intern ossi, és a dir, fet principalment de peces calcificades, en contraposició als condrictis (taurons i rajades) que tenen un esquelet cartilaginós.
La gran majoria dels peixos actuals pertanyen als osteïctis, que és un grup extremadament divers i abundant que consta de 45 ordres i més de 435 famílies i 28.000 espècies.[1] És la classe més gran de vertebrats actuals. El grup dels osteïctis es divideix en els peixos de les aletes amb radis (Actinopterygii) i els peixos amb aletes lobulades (Sarcopterygii); aquests últims van donar lloc, al Devonià superior, als tetràpodes (vertebrats amb potes).
Els fòssils més antics coneguts de peixos ossis tenen uns 420 milions d'anys d'antiguitat, que són també fòssils de transició, que mostren un patró de dents que es troba entre les fileres dentals de taurons i peixos ossis.[2] Probablement evolucionaren en medis d'aigua dolça.[3]
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search