La xarretera o espatlleta és un ornament bàsicament militar (a voltes policial o civil), metàl·lic o de roba, que es duu sobre l'espatlla de la peça superior (casaca, guerrera, capot…) i té forma de musclera rematada en una pala rodona d'on penja un feix de cordonets. El mot català xarretera prové del francès jarretière ('garrotera'), segurament a través de l'espanyol charretera, i equival a l'espanyol charretera; al francès épaulette; a l'italià spallina; al portuguès dragona; al romanès epolet; a l'alemany Epaulette; a l'anglès epaulette (epaulet als EUA); al rus эполет (epolet del francès 'épaulette'); etc., etc.
La xarretera es fixa a l'espatlla de la peça superior:
La funció de les xarreteres és indicar el grau militar del portador. Al principi això s'aconseguia únicament per forma, color, material, grandària, etc.; almenys des d'inicis del segle xix, a més a més, s'hi acullen les divises.
El més habitual és dur dues xarreteres, una en cada espatlla. Emperò, en molts exèrcits i en determinats períodes certs graus inferiors en duien només una, o bé portaven a l'altra espatlla l'anomenada contraxarretera (angl. counter-epaulette, esp. capona, fr. contre-épaulette, it. controspallina—el mateix mot que designa la 'musclera'--, port. charlateira, rom. contraepolet), idèntica a la xarretera però sense cordonets.
Les xarreteres sorgiren en el segle xviii al si de l'exèrcit francès i foren celèricament imitades pels altres exèrcits euròpids. Foren el sistema estàndard d'indicació del grau militar fins que, a partir del darrer terç del segle xix, i en les noves condicions de combat, llurs visibilitat i aparatositat extremes les feren obsoletes, de manera que foren abandonades en favor de la generalització de muscleres de roba (generalment fixes) i de divises dutes directament sobre l'uniforme (a la musclera, al coll, a la màniga...). En les armades, i també en alguns exèrcits com el rus, les xarreteres foren substituïdes per les pales. De llavors ençà les xarreteres es reserven exclusivament per a gran gala en aquells exèrcits que les han conservades.
Tipus especials de xarretera, o elements estretament emparentats, i que alhora tenen en comú la manca de pala i de cordonets penjants, són:
En el període de plena vigència de les xarreteres hi hagué sistemes alternatius d'indicació del grau, entre els quals hom pot citar:
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search