![]() | |
---|---|
![]() | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() málo dotčený[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | živočichové (Animalia) |
Kmen | strunatci (Chordata) |
Třída | savci (Mammalia) |
Řád | šelmy (Carnivora) |
Čeleď | kočkovití (Felidae) |
Podčeleď | malé kočky (Felinae) |
Rod | rys (Lynx) |
Binomické jméno | |
Lynx lynx (Linné, 1758) | |
![]() Areál rozšíření
tmavě fialově jisté, světle fialově možné | |
Poddruhy | |
| |
Sesterský druh | |
rys pardálový (Lynx pardinus) | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Rys ostrovid (Lynx lynx, dříve Felis lynx) je středně velká kočkovitá šelma přirozeně se vyskytující v Eurasii. Patří do podčeledi malé kočky a do čtyřdruhového rodu rys. Je největší kočkovitou šelmou Evropy a řadí se mezi druhy chráněné Bernskou konvencí. Podle českých zákonů náleží mezi silně ohrožené a chráněné druhy, které nelze lovit. V mnoha oblastech svého původního areálu byl vyhuben v důsledku odlesňování, pronásledování a úbytku kořisti. Od 70. let 20. století začala na některých místech reintrodukce, do jisté míry úspěšná. To je i případ Česka, kde nyní žije nejvýše několik desítek jedinců náležících ke karpatské populaci, která je považována za samostatný poddruh Lynx lynx carpathicus. Největší současnou hrozbou pro evropské populace rysů je nelegální lov.
Rys je charakteristický svými dlouhými končetinami, krátkým ocasem, štětinami chlupů na uších (chvostky) a licousy. Zadní nohy jsou delší než přední, což dodává jeho postavě charakteristický vzhled. Tlapy jsou relativně velké, snižují tím plošné zatížení a umožňují dobrou prostupnost sněhem. Zbarvení srsti je variabilní, pohybuje se od šedé, přes béžovou, rezavou až po načervenalou či hnědou. Někteří rysové mají jasné tmavé skvrny, jiní jsou spíše uniformní prakticky bez skvrn. Spodní část těla je výrazně světlejší než boky a hřbet. Váží nejčastěji okolo 20 kg, výjimečně velké kusy mohou mít i přes 30 kg.
Rys žije především v lesích, méně často v horských oblastech, ve stepích a lesostepích či při okrajích tunder. Je to samotářská šelma, s výjimkou období rozmnožování a samic s mláďaty. Je aktivní především za soumraku či v noci. Živí se rozličnou kořistí, od hmyzu, hlodavců a ptáků až po středně velké kopytníky, přičemž na většině míst výskytu představuje hlavní složku potravy srnec. Poměrně často zabíjí i jiné, menší šelmy, například lišky. Páření probíhá obvykle koncem zimy či na jaře a po asi 70 dnech březosti rodí samice 1 až 4 (nejčastěji 2) mláďata. Ta se osamostatňují po 10 až 11 měsících. V přírodě se rysové mohou dožít až 17 let, v zajetí pak i hodně přes 20.[3][4]
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search