Dendroklimatoloogia on dendrokronoloogia allteadus, mis tegeleb puude aastarõngaste abil kindla territooriumi kliima uurimisega teatud ajaperioodi vältel.[1]
Puud on tundlikud neid ümbritseva keskkonna suhtes ning see väljendub aastarõngaste kasvus.[2] Kliimatingimused, mis aastarõngaste kasvu mõjutavad, on näiteks sademed, temperatuur, pilvisus (päikeseliste päevade arv) ja tuul.[2] Heade kasvutingimuste ajal kasvavad tavaliselt laiemad aastarõngad kui kehvemate kasvutingimuste korral. Samades keskkonnatingimustes kasvavatel puudel on sarnased kasvurõngaste mustrid.[1]
Aastarõngaid on võimalik dateerida ühe või poole aasta täpsusega. Dendroklimatoloogiline baasandmestik saadakse puurõnga laiust vastava aasta kliimatingimustega võrreldes. Puu aastarõngad on ajaliselt väga täpne allikas kogumaks informatsiooni mineviku kliimatingimuste kohta. Aastarõngastest saadud informatsiooni abil saab kaardistada kliimamuutusi perioodide kohta, mille kohta mõõdetud andmeid pole.[3]
Puu rõngaste uurimisest saadud aastarõngaste kronoloogiaid on võimalik võrrelda teiste klimaatilisi muutusi kajastavate aegridadega, nagu näiteks jää või setete ladestustega. Uurides ühe piirkonna klimaatilisi tingimusi erinevate aegridade najal, saadakse informatsiooni taimkatte reaktsioonist kliimamuutusele. Näiteks kui uurida lisaks puurõngastele ka õietolmu ladestumise mustreid (pinnasekihtidest võetakse proovid, kus määratakse õietolmu kogus ja liik), annab see ülevaate ökosüsteemi reageerimisest kliimamuutustele.[2][4]
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search