![]() |
See artikkel räägib planeedist; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Maa (täpsustus) |
![]() | |
Orbiidi omadused | |
---|---|
Afeel | 152 097 701 km |
Periheel | 147 098 074 km |
Keskmine kaugus Päikesest | 1,496 × 108 km |
Orbiidi ekstsentrilisus | 0,0167 |
Tiirlemisperiood | 365,256 päeva |
Orbitaalkiirus |
keskmine: 29,783 km/s suurim: 30,287 km/s väikseim: 29,291 km/s |
Füüsikalised omadused | |
Diameeter |
12 756,270 km (ekvatoriaalne) 12 713,500 km (polaarne) 12 745,591 km (keskmine) |
Ümbermõõt |
40 075,017 km (ekvatoriaalne) 40 007,86 (meridionaalne) |
Pindala | 510 065 284,702 km² |
Ruumala | 1,0832 × 1012 km³ |
Mass | 5,9736 × 1024 kg |
Tihedus | 5,515 g/cm³ |
Raskuskiirendus ekvaatoril | 9,780 m/s² |
Paokiirus |
Esimene kosmiline kiirus: 7,9 km/s Teine kosmiline kiirus: 11,186 km/s |
Pöörlemisperiood | 23 h 56 min 4 s |
Pöörlemiskiirus ekvaatoril | 465,11 m/s |
Telje nurk | 23,439° |
Pinnatemperatuur | 15° C |
Kaaslasi | 1 (Kuu) |
Albeedo | 0,367 |
Maa on Päikesesüsteemi kolmas planeet Päikese poolt loetuna ning ainuke teadaolev planeet universumis, kus leidub elu.
Päikesesüsteem tekkis umbes 4,6 miljardit aastat tagasi ja Päikesesüsteemi kuulub kaheksa planeeti + kääbusplaneedid + muud väiksemad taevakehad. Suurem osa Päikesesüsteemi planeetidest on saanud nime vanarooma mütoloogiast, ainult Uraani nimi on pärit vanakreeka mütoloogiast.[1]
Maa tekkis umbes 4,54 miljardit aastat tagasi. Maa biosfäär on oluliselt muutnud Maa atmosfääri ja planeedi teisi abiootilisi omadusi, võimaldades aeroobsete organismide ning osoonikihi kiiret teket, mis koos Maa magnetväljaga blokeerib kahjulikku päikesekiirgust, võimaldades elu Maal. Tänu Maa geofüüsilistele omadustele ning selle geoloogilisele ajaloole ja orbiidile on elu sellel planeedil ka säilinud. Arvatakse, et elu planeedil Maa kestab veel vähemalt 500 miljonit aastat. Maa on inimese ainsaks koduks. Peale Maa on inimene käinud ainult Maa kaaslase Kuu pinnal. Inimese valmistatud kosmoseaparaadid on uurinud kõiki Päikesesüsteemi planeete ning mõned neist on praeguseks jõudnud planeetidest kaugemale, kandes endaga teistele võimalikele mõistusega olenditele mõeldud sõnumeid inimtsivilisatsiooni kohta.
Maa välispind (maakoor) jaguneb mitmeks laamaks, mis on miljonite aastate jooksul pidevas liikumises olnud. Umbes 71% Maa pinnast on kaetud soolase veega ookeanidega, ülejäänud osa koosneb kontinentidest ja saartest, mille hüdrosfääri moodustavad järved ja jõed. Elu säilimiseks vajalikku vedelas olekus vett ei leidu teadaolevalt ühelgi teisel planeedil. Maa poolused on suuremalt jaolt kaetud jääga.
Maa ja teised kosmose objektid mõjutavad üksteist vastastikku, eriti Päike ja Kuu. Maa saab Päikeselt ühe ööpäeva jooksul energiat 1,49 × 1022 J. Maa ainuke looduslik kaaslane on Kuu, mis asub Maast keskmiselt 3,844 × 105 km kaugusel. Kuu põhjustab ookeanides loodeid. Lisaks on inimesed alates 20. sajandi keskpaigast saatnud Maa orbiidile palju tehiskaaslasi.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search