Tätä artikkelia tai sen osaa on pyydetty parannettavaksi, koska se ei täytä Wikipedian laatuvaatimuksia. Voit auttaa Wikipediaa parantamalla artikkelia tai merkitsemällä ongelmat tarkemmin. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Tarkennus: Ristiriitaista tietoa Konfederaation valtiomuodosta. Valtioliitto vai valtio? (Ks. Keskustelusivu) |
Amerikan konfederaatio Confederate States of America |
|||
---|---|---|---|
1861–1865 |
|||
|
|||
![]() Konfederaatio vuonna 1862.
Osavaltiot ja alueet joita Konfederaatio vaati itselleen
|
|||
Valtiomuoto | federalistinen presidenttijohtoinen tasavalta | ||
Presidentti | Jefferson Davis | ||
Varapresidentti | Alexander Stephens | ||
Pääkaupunki |
Montgomery, Alabama (29.5.1861 saakka) Richmond, Virginia (29.5.1861–2.4.1865) |
||
Pinta-ala | |||
– yhteensä | 1 995 392 km² (1860) km² | ||
Väkiluku | 9 103 332 (1860, arvio) | ||
– väestötiheys | 4,6 asukasta / km² | ||
Historia | |||
– Väliaikainen perustuslaki | 8. helmikuuta 1861 | ||
– Yhdysvaltain sisällissota alkoi | 12. huhtikuuta 1861 | ||
– Perustuslaki | 22. helmikuuta 1862 | ||
– Robert E. Leen antautuminen | 9. huhtikuuta 1865 | ||
– Joseph E. Johnstonin antautuminen | 26. huhtikuuta 1865 | ||
– Hajoaminen | 5. toukokuuta 1865 | ||
Viralliset kielet | ei virallista kieltä | ||
Kielet | englanti | ||
Valuutta | Konfederaation dollari | ||
Tunnuslause | Deo Vindicie | ||
Kansallislaulu |
God Save the South The Bonnie Blue Flag Dixie (kaikki epävir.) |
||
Edeltäjä(t) |
![]() |
||
Seuraaja(t) |
![]() |
Konfederaatio (engl. Confederate States), virallisesti Amerikan konfederaatio (engl. Confederate States of America; lyhenne CSA)[1], eli Etelävaltiot, englanninkielisessä arkipuheessa joskus Dixie, oli vuosina 1861–1865 olemassa ollut tunnustamaton valtio Pohjois-Amerikassa. Alun perin sen perusti seitsemän Yhdysvalloista irtautunutta osavaltiota: Alabama, Etelä-Carolina, Florida, Georgia, Louisiana, Mississippi ja Texas. Nämä alueet olivat riippuvaisia maataloudesta, erityisesti puuvillan tuotannosta, jossa käytettiin afroamerikkalaisia orjia.[2]
Kukin osavaltio erosi Yhdysvalloista, jota kutsuttiin unioniksi sisällissodan aikana. Konflikti alkoi 1860 presidentinvaalien jälkeen, jolloin republikaanien Abraham Lincoln voitti vaalit. Hän vastusti orjuuden laajentamista läntisiin alueisiin. Konfederaation hallitus perustettiin helmikuussa 1861 ja sen asevoimat muodostuivat nopeasti. Lincolnin virkaanastujaiset järjestettiin maaliskuussa ja sisällissota alkoi huhtikuussa. Tämän jälkeen Virginia, Arkansas, Tennessee ja Pohjois-Carolina erosivat unionista ja liittyivät Konfederaatioon. Myöhemmin Konfederaatio hyväksyi myös Kentuckyn ja Missourin kuuluvan itseensä, vaikkei kumpikaan osavaltio ollut virallisesti julistanut eronneensa unionista tai ollut kokonaan Konfederaation hallussa.
Yhdysvaltain hallitus (unioni) ei hyväksynyt osavaltioiden eroa ja katsoi Konfederaation muodostuneen laittomasti. Sota alkoi Konfederaation hyökättyä Charlestonin satamassa sijaitsevaan Fort Sumter -linnoitukseen 12. huhtikuuta 1861. Mikään valtio ei tunnustanut Konfederaation itsenäisyyttä,[3][4] mutta Iso-Britannia ja Ranska hyväksyivät sille sotaa käyvän maan statuksen ja antoivat yksityisten tahojen käydä kauppaa sodan molempien osapuolten kanssa. Neljän vuoden ja 620 000 – 850 000 sotilaan kaatumisen jälkeen Konfederaation joukot antautuivat 1865. Sodalta puuttui formaali päätös, mutta lähes kaikki Konfederaation joukot olivat antautuneet vuoteen 1865 loppuun mennessä.
<ref>
-elementti; viitettä brita
ei löytynyt© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search