Majavat | |
---|---|
![]() Kanadanmajava (Castor canadensis) |
|
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
Alaluokka: | Theria |
Osaluokka: | Istukkanisäkkäät Eutheria |
Lahko: | Jyrsijät Rodentia |
Alalahko: | Castorimorpha [1] |
Heimo: |
Majavat Castoridae Hemprich, 1820 |
Suku: |
Majavat Castor Carl von Linné, 1758 |
Synonyymit | |
![]() Majavien nykyinen levinneisyys |
|
Elossa olevat lajit [2] | |
|
|
Katso myös | |
Majavat (heimo Castoridae) ovat isoja, litteähäntäisiä, ruskeaturkkisia jyrsijöitä. Majavien heimoon kuuluu nykyisin vain yksi suku, majavat (Castor), ja kaksi lajia, euroopanmajava (Castor fiber) ja kanadanmajava (Castor canadensis). Esihistoriallisella ajalla eli muitakin sukuja ja lajeja, esimerkiksi jättiläismajava (Castoroides ohioensis), jotka tunnetaan vain fossiililöytöjen perusteella. Vuorimajava ja rämemajava eli nutria eivät nimestään huolimatta ole majavia.
Majavat kokoavat kaatamistaan puista patoja ja asuvat ja hankkivat ruokaa näin rakentamistaan tekoaltaista. Majavat ovat norsujen (ja ihmisen) lisäksi ainoita eläimiä, jotka pystyvät kaatamaan täysikasvuisen puun.[3]
Majavan kyky kaataa puita perustuu sen rautaa sisältävään hammaskiilteeseen, joka tekee hampaista poikkeuksellisen lujat ja väriltään oranssinruskeat. Euroopanmajavan hampaat kasvavavat 0,39 cm kuukaudessa ja majavan on pakko käyttää niitä jatkuvasti niiden kulumiseksi.[4]
Majavat ovat ekosysteeminsä insinöörejä, jotka hyödyttävät muita eliöitä[5], kuten vesilintuja[6] ja nisäkkäitä[7].
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search