Gluon
| |
Feynmanov dijagram za poništenje (anihilaciju) elektrona i pozitrona. Emitirani gluon prikazan je kao spirala.
| |
Kompozicija: | Elementarna čestica |
Čestična statistika: | Bozoni |
Međudjelovanje: | Jaka nuklearna sila |
Status: | 8 vrsta |
Simbol(i): | g |
Teoretiziran: | M. Gell-Mann (1962.)[1] |
Otkriven: | 1978. i 1979. u DORIS (DESY) ili PLUTO pokusu[2] [3] |
Masa: | 0 (teorijska vrijednost); <1,3 meV/c2 (ograničenje pokusa) [4] |
Električni naboj: | 0 e[5] |
Boja: | oktet (8 linearno neovisnih vrsta) |
Spin: | 1 |
'Gluon (eng. gluon, od glue ljepilo'; oznaka g) jest elementarna čestica bez mase koja prenosi temeljno jako međudjelovanje (jaka nuklearna sila) i veže kvarkove u hadronima, bozon spina 1. Međudjelovanje kvarkova prenosi se emisijom i apsorpcijom gluona, slično kao što se elektromagnetsko međudjelovanje prenosi fotonima. Razlika je u tome što fotoni nemaju električni naboj i uzajamno ne međudjeluju, a gluoni imaju 8 vrsta naboja pa među njima djeluje jaka sila. Gluone je teorijski predvidio M. Gell-Mann 1964., a pokusima su potvrđeni 1979. s pomoću gluonskih mlazova u istraživačkom središtu DESY (njemački elektronski sinkrotron) u Hamburgu.[6] Za razliku od čestica koje prenose ostala temeljna međudjelovanja, gluoni zbog svojega jakog međudjelovanja ne postoje kao slobodne čestice, nego su dio složenih čestica koje se zovu hadroni. Zbog toga se i međudjelovanje između nukleona ne prenosi izravno gluonima, nego hadronima koji se zovu mezoni.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search