Graviton
| |
Kompozicija: | Elementarna čestica |
Čestična statistika: | Bose-Einsteinova statistika |
Međudjelovanje: | Gravitacija |
Status: | Hipotetski |
Simbol(i): | G |
Antičestica: | Sam sebi |
Teoretiziran: | 1930.[1] ; ime se pripisuje Dmitriju Blokhintsevu i F. M. Gal'perinu (1934.), 2001.[2] |
Masa: | 0 |
Vrijeme poluraspada: | Stabilan |
Električni naboj: | 0 e |
Boja: | 0 |
Spin: | 2 |
Graviton (prema gravitacija), kvant gravitacijskog polja, prijenosnik temeljne gravitacijske sile. To je čestica s masom mirovanja jednakom nuli i nultim nabojem, bozon sa spinom 2h, a pripadno je polje tenzorsko. Graviton bi trebao biti kvant gravitacijskih valova, što ih je kao mreškanje (promjene) prostor-vremena koje se širi brzinom svjetlosti. Einstein predvidio već 1916. U supersimetričnim minimalnim proširenjima standardnoga modela (fizika elementarnih čestica), čestice cjelobrojnoga spina dobivaju partner-česticu polucijeloga spina. Tako bi gravitonu spina 2h odgovarao gravitino polucijeloga spina 3h/2.[3] Graviton je hipotetska (ne dokazana) čestica koja bi trebala služiti kao prijenosnik gravitacijske interakcije poput fotona kod elektromagnetske. Graviton bi trebao biti bez mase mirovanja, jer je gravitacija neograničenog dosega i imati spin 2, što intuitivno gledajući ima veze s načinom na koji je gravitacijska masa neinvarijantna za razliku od fotona koji ima spin 1.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search