jod | ||
---|---|---|
| ||
Osnovna svojstva | ||
Element Simbol Atomski broj |
jod I 53 | |
Kemijska skupina | halogeni elementi | |
Grupa, perioda, Blok | 17, 5, p | |
Izgled | siva svjetlucava krutina![]() | |
Gustoća1 | 4933 kg/m3 | |
Tvrdoća | ? | |
Specifični toplinski kapacitet (cp ili cV)2 |
(I2) 54,44 J mol–1 K–1 | |
Talište | 113,7[1] °C | |
Vrelište3 | 184,3[1] °C | |
Toplina taljenja | (I2) 15,52 kJ mol-1 | |
Toplina isparavanja | (I2) 41,57 kJ mol-1 | |
1 pri standardnom tlaku i temperaturi | ||
Atomska svojstva | ||
Atomska masa | 126,90447(3)[1] | |
Elektronska konfiguracija | [Kr] 4d105s25p5[1] |
Jod je kemijski element atomskog (rednog) broja 53 i atomske mase 126,90447(3)[1]. U periodnom sustavu elemenata predstavlja ga simbol I.
Jod je kemijski element koji se prvenstveno koristi u prehrani. Koristi se i za proizvodnju octene kiseline i polimera. Kako jod ima visoku atomsku masu, malo je otrovan i lako se veže s organskim tvarima, pa se često koristi u magnetskoj rezonanciji.
Poput drugih halogenih elemenata, jod se uglavnom pojavljuje kao dvoatomna molekula I2. U prirodi je jod rijedak element i po raširenosti je 47. To je najteži kemijski element koji se pojavljuje u biološkim organizmima (samo se volfram, kao teži element, može naći kod nekih bakterija). Njegova rijetkost u tlu, vodi do nedostatka joda u mnogim živim organizmima, pa i kod ljudi, tako da nedostatak joda ugrožava oko 2 milijarde ljudi u svijetu i glavni je uzrok pojave mentalne retardacije.[2] Jod je potreban za normalan rad štitne žlijezde. Radioaktivni izotopi joda se također mogu taložiti u štitnoj žlijezdi, pa se izotop jod-131 smatra jednim od najkancerogenijih elemenata koji nastaje u radioaktivnom otpadu, nakon nuklearne fisije, pogotovo zato što snažno emitira beta-čestice.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search