A tengrizmus ősi közép-ázsiai vallás, amelyet a sámánizmus,[1] animizmus,[1] totemizmus [1] és az őstisztelet [1] jellemzett. Olyan politeista vallás, amelynek élén egy főisten állt.[2][3][4] Több változata volt; legfejlettebb formáját a kazárok gyakorolták.
Együtt élt a sámánizmus hitrendszerével, attól egyes elemei nehezen választhatók el; valószínűleg szorosan összefonódott a két hitvilág. Fő istensége Tengri, az égi atya, a mindenség teremtője. A középkor előtti török államok kánjai, Tengri megbízására alapozták hatalmukat, Tengri fiaiként és földi képviselőiként mutatkoztak be.[1]
Az eurázsiai sztyeppi népek ősvallása volt, fénykorában óriási területen élő népcsoportok követték. A hsziongnu, hszianbei, türk, bolgár, mongol, hun és altáji népek fő hitvilága volt,[1] mielőtt a túlnyomó többségük felvette a buddhizmust, az iszlámot vagy a lámaizmust. Egy korábbi politeista vallást váltott fel; amely a hunok, eurázsiai avarok és a korai magyarok vallása is volt.[1]
A tengrizmust a tibeti buddhizmussal és burhanizmussal együtt még mindig aktívan gyakorolják Jakutföldön, Burjátföldön, Tuvában és Mongóliában.[1] Néhány rituálét és ünnepséget még mindig nyilvánosan megfigyelnek, de elvesztették mély spirituális jelentőségüket.[1] Vannak modern mozgalmak is a tengrizmus felélesztésére, különös tekintettel a természeti erőkkel való harmóniára és a Földről való gondoskodásra.[1]
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search