Granat | |
---|---|
Kategorija | Mineral |
Kemijska formula | X3Y2[SiO4]3 |
Identifikacija | |
Boja | crvena (Py); smeđecrvena (Alm); crvenosmeđa do žuta (Sp); bezobojan, bijela, svijetlozelena (Gro); žuta, svijetlozelena, smeđa (And); zelena (Uv) |
Kristalni habitus | rompsko dodekaedrijski, kombinacija rompskog dodekaedra i deltoidskog ikozitetraedra (ugranditi); deltoidsko ikozitetraedrijski (piralspiti) |
Kristalni sustav | kubični |
Kalavost | praktički ju nemaju |
Lom | školjkast do neravan |
Mohsova tvrdoća | 6,5 (ugranditi) – 7,5 (piralspiti) |
Sjaj | staklast, ponekad dijamantan |
Indeks loma | N = 1,714 (Py); N = 1,830 (Alm); N = 1,800 (Sp); N = 1,734 (Gro); N = 1,887 (And); N = 1,870 (Uv) |
Ogreb | bijel |
Gustoća | 3,58 (Py): 4,32 (Alm); 4,19 (Sp); 3,59 (Gro); 3,86 (And); 3,72 (Uv) |
Granati su grupa minerala koju ljudi iskorištavaju još od Brončanog doba, kao drago kamenje i kao abraziv. Danas su granati široko poznati kao rođendanski kamen za mjesec siječanj. Granati se najčešće pojavljuju u crvenoj boji, ali prisutni su varijeteti u bojama cijelog spektra. Ime im dolazi od latinske riječi granatus (zrnast), vjerojatno kao aluzija na plod biljke punica granatum (nar), koji ima žarko crvene sjemenke sličnog oblika, veličine i boje kao i neki kristali granata.
Šest najčešćih varijeteta granata razlikuju se prema svom kemijskom sastavu. To su pirop, almandin, spassartit, grossular (čiji varijeteti su hessonit i tsavorit), uvarovit i andradit. Granati čine dvije čvrste serije; 1. pirop-almandin-spesartit te 2. uvarovit-grossular-andradit.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search