Kurdiska | |||
Kurdî, کوردی | |||
![]() Kurdî i perso-arabisk skrift (Nastaʿlīq skrift) | |||
Uttal | [kuɾdiː] | ||
---|---|---|---|
Talas i | ![]()
![]() | ||
Region | Mellanöstern Anatolien Kaukasien[1][2][3] | ||
Antal talare | ~48 miljoner[4][5][6] | ||
Språkfamilj | Indoeuropeiska | ||
Dialekter | Nordkurdiska (Kurmanji)
Centralkurdiska (Sorani)
Sydkurdiska (Pehlewani)
| ||
Nuvarande: Sorani-alfabetet (Perso-Arabisk skrift; används mest i Irak och Iran) Hawar-alfabetet (Latinsk skrift; används mest i Turkiet och Syrien) Historiska: Armeniska alfabetet (forna Sovjetarmenien) Kyrilliska alfabetet (forna Sovjetunionen) | |||
Officiell status | |||
Officiellt språk i | ![]() | ||
Språkkoder | |||
ISO 639‐1 | ku | ||
ISO 639‐2 | kur | ||
ISO 639‐3 | kur – inkluderande kod Individuella koder: kmr – Nordkurdiskackb – Centralkurdiskasdh – Sydkurdiska | ||
![]() Geografisk utbredning av kurdiska och andra iranska språk som talas av kurder
|
Kurdiska (Kurdî, کوردی; från medelpersiskans 𐭪𐭥𐭫𐭲 kwrt- "nomadisk")[7][8] är den moderna benämningen på ett kontinuum av flera olika nordvästiranska språk[9][10] inom den indoeuropeiska språkfamiljen och talas framförallt i Kurdistan som täcker delar av Iran, Irak, Syrien, Armenien och Turkiet. Kurdiska formar tre språkgrupper: kurmanji (nord), sorani (central) och pehlewani (syd). En sidospråkgrupp mer olika övriga språkgrupper är zaza-gorani, som också talas också av flera miljoner kurder.[11] Senaste (från och med 2009) studier uppskattar att mellan 20 och 30 miljoner talar kurdiska som modersmål.[12]
Kurdiska tillhör språkgruppen iranska språk som talas av ca 200 miljoner människor runt om i världen (varav drygt hälften är persisktalande).[13] De iranska språken delas vidare in i en västlig och östlig grupp, där den västliga gruppen indelas ytterligare i en nordvästlig och en sydvästlig. Kurdiskan brukar anses tillhöra den nordvästra grenen av det nyiranska språkträdet och kan bland de övriga iranska språken närmast jämföras med persiska och baluchiska. Enligt iranisten Ludwig Paul tillhör kurdiska de nordvästra iranska språken beträffande sitt ursprung men det har samtidigt många likheter med sydvästra iranska språk, främst persiska som det stått under stark påverkan av.[14]
Mycket lite är känt om de kurdiska språkens ursprung men man tror att de växte fram under högmedeltiden och framåt (1000-1600-talen).[14] Kurdiska är belagt som skriftspråk först på 1600-talet då det uppstod en litterär produktion. Litteraturen var i stort sett begränsad till poesi fram till 1900-talet, då en prosalitteratur började utvecklas.
Idag finns det två huvudsakliga skriftliga kurdiska språkgrupper, nämligen kurmanji i de norra delarna av den språkliga regionen Kurdistan och sorani längre österut och söderut. Sorani-standardversionen av centralkurdiska är, tillsammans med arabiska, ett av de två officiella språken i Irak och i politiska dokument kallas det för "kurdiska".[15][16]
Genom att det finns en omfattande kurdisk diaspora, bland annat i Sverige och Libanon, så är också språket spritt över världen. I Sverige finns bland annat världens första kurdiska bibliotek som är placerat i Stockholm.
Förutom de tre huvuddialekterna talas även mindre lokala underdialekter till nord-, central och sydkurdiska.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search